Ответы
Відповідь:Жірондисти (фр. Girondins) — одна з політичних партій в епоху Великої французької революції, яка після повалення монархії намагалася зупинити імпульс Революції і через це вступила в конфлікт з Монтаньярами.
Свою назву (яку заміняли іноді ім'ям «Жиронда», la Gironde) партія отримала від департаменту Жиронда (з головним містом Бордо), що обрав у жовтні 1791 в Законодавчі збори депутатами місцевих адвокатів Верньйо[fr], Гюаде[fr], Жансонне[fr], Гранжнева[fr] та молодого купця Дюко, гурток яких і був початковим ядром партії. До неї незабаром приєдналися Бріссо зі своєю групою (бріссотинці), Ролан, Кондорсе, Фоше, Інар[fr], Ґарран де Кулон та інші.
Монтаньяри (фр. Montagnards — «горяни») — партійна група у французьких Законодавчих зборах (01.10.1791-20.11.1792) та Конвенті, яка виступала за найрадикальнішу революційну перебудову. До групи належали переважно обранці від Парижа, які зазвичай сиділи з лівого боку на верхніх лавах зали засідань — звідси походять як традиційне визначення політичної лівиці, так і, власне назва «монтаньяри» (від фр. Montagne — «гора»).
Монтантьяри вважали себе послідовниками Руссо. Серед них було чимало членів клубу якобінців, які об'єднувалися навколо Робесп'єра і називали себе «друзями конституції». Радикальне крило монтаньярів складали члени клубу кордельєрів, найпопулярнішими ораторами яких були Дантон і Марат, який видавав часопис «Друг народу». Щоправда після того, як жирондистів виключили з якобінського клубу, якобінцями почали називати усіх монтаньярів[1].
Пояснення: